DEBATT Kriminaliseringen av narkotikabruk ger effekt. Låt förbudet vara och fokusera på åtgärder som kan minska narkotikadödlighet och konsumtion, skriver Peter Moilanen, chef för Narkotikapolitiskt Center.
Peter Moilanen
Chef för Narkotikapolitiskt Center
12 jan 2022
Trots att frågan om avkriminalisering lyfts frekvent på debatt- och ledarsidor, är det inte en lösning som speglar den svenska befolkningens åsikt i stort. Enligt SOM-institutets mätning (2020) tycker 69 procent av befolkningen att en avkriminalisering av personligt bruk av narkotika är ett ganska eller mycket dåligt förslag. En anledning till det är troligen att en avkriminalisering skulle kunna öka användningen av narkotika, vilket i sin tur riskerar att leda till fler skador och lidande.
REPLIK >> Experten: Utvärdera svensk narkotikapolitik snarast
Avkriminalisering har genomförts i flera andra länder och vid en empirisk jämförelse ligger de oftast högre i konsumtionsnivå. Tillgänglig forskning kan dock inte ge något klart svar på om konsumtionen skulle öka eller ej. Norska Folkhälsoinstitutet har till exempel påvisat att den forskning som finns inte är tillräckligt vetenskapligt begrundat och har metodiska svagheter.
För att bredda perspektivet i frågan har vi gett i uppdrag till undersökningsföretaget IPSOS att för vår räkning ställa ett antal frågor till unga vuxna, 20–29 år. Till dem som uppger att de aldrig använt cannabis ställdes bland annat frågan vad de anser är den främsta anledningen till att de avstått.
För 23 procent av de svarande, det vill säga nästan en fjärdedel, var förbudet i sig det främsta skälet. En fråga som ställdes till dem som använt cannabis minst en gång de senaste 30 dagarna eller 12 månaderna handlade om viktigaste anledningen till att de inte använder cannabis alls eller oftare. Där sjönk svarsalternativet om förbudet till sju procent, men istället menade 16 procent att anledningen var risken att åka fast av polisen. Tillsammans med svaren om förbudet var andelen som uppgav skäl kopplade till kriminaliseringen därmed lika högt som hos dem som aldrig använt cannabis. Förbudet och fara för att åka fast av polisen verkar med andra ord vara bland de viktigaste skälen till att avstå cannabis. Den anledning flest angav som viktigast för att avstå användande var, oavsett cannabiserfarenhet, att man inte hade någon lust (33 respektive 24 procent).
Vår fråga till unga vuxna stämmer väl överens med andra liknande undersökningar riktade till ungdomar. Norska Helsedirektoratet ställde liknande frågor till 15–17 åringar och Stockholms Stad gjorde för ett antal år sedan samtal i fokusgrupper om varför elever i årskurs nio och gymnasiet inte använde cannabis. I båda fallen var förbudet en av de viktigaste anledningarna. Inom ramen för förebyggarprogrammet Öckerömetodens skolundersökningar svarade cirka 70 procent av eleverna att de håller med helt och hållet om att det är bra att det är olagligt att använda cannabis.
Det är här värt att poängtera att det är skillnad mellan avkriminalisering och legalisering av cannabis, där avkriminalisering fortfarande innebär att användning är förbjuden. Dock sker det ständigt sammanblandningar av begreppen i debatt och samtal bland politiker, föräldrar, journalister och andra professionella. Samma sak kan vi se bland ungdomar. I Norge visade en undersökning 2019 av Sentio att hela 40 procent av ungdomar 15–20 år tolkade avkriminalisering som att det var lagligt att använda narkotika. I den allmänna debatten tycks det därmed vara mycket svårt att skilja de två begreppen åt.
I den narkotikapolitiska debatten lyfts ofta frågan om kriminaliseringens såväl positiva som negativa effekter ska utvärderas eller ej samt om avkriminalisering ska utredas. Att utvärdera en 30 år gammal lag är rimligt för att kunna lära oss och förbättra våra insatser, men frågan är vad en utredning av avkriminalisering skulle ge?
Här har regeringen varit tydlig med att de inte önskar en sådan utredning och det finns skäl att avstå just avkriminalisering då förbudet ser ut att ha betydelse för varför man avstår cannabis. I alla fall om man frågar unga vuxna och ungdomar själva. Förbudet tycks dessutom ha stöd hos befolkningen. Istället borde regeringen utreda andra insatser som kan minska kriminaliseringens negativa effekter och fokusera på åtgärder som kan minska såväl narkotikadödlighet som -konsumtion.
Peter Moilanen, chef Narkotikapolitiskt Center
FAKTA OM UNDERSÖKNINGEN
IPSOS, 20-29 år, slumpmässigt rekryterad webbpanel, 1000 personer, juni 2021
Fråga till de som aldrig har använt cannabis:
Vad är viktigaste anledningen till att du aldrig använt/testat cannabis?
TOPP 5-SVAR
Jag har ingen lust: 33 procent
Det är förbjudet: 23 procent
Fara för min fysiska hälsa: 9 procent
Fara för negativa konsekvenser i framtiden: 8 procent
Fara för att bli beroende: 6 procent
Fråga till de som har använt cannabis minst en gång de senaste 30 dagarna eller minst en gång de senaste 12 månaderna:
Vad är viktigaste anledningen till att du inte använder cannabis/ inte använder cannabis oftare?
TOPP 5 SVAR
Jag har ingen lust: 24 procent
Fara för att bli tagen av polisen: 16 procent
Det är förbjudet: 7 procent
Vet inte var jag ska få tag på cannabis: 6 procent
Fara för att bli beroende: 5 procent
Fara för negativa konsekvenser i framtiden: 5 procent
Vill inte riskera att förlora mitt arbete: 5 procent
Läs mer
![](https://socionomen.se/wp-content/uploads/2024/09/boktips_nr_6_2024.jpg)
Boktips: Stämningen stannar kvar i andra delen av Rinkebysviten
70-tal har blivit 80-tal i Sår som aldrig läker, författaren Elise ...
Läs även
![](https://socionomen.se/wp-content/uploads/2022/05/wretlind.jpg)
Slutord: ”Maria Kjellgren och jag har mycket gemensamt”
Sophie Ekman Wretlind svarar på repliken av Maria Kjellgren.
![](https://socionomen.se/wp-content/uploads/2022/05/debattnybild-scaled.jpg)
Replik: ”Dr Wretlind ger ett ensidigt perspektiv av elevhälsa”
Jobbet med att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga görs inte...
![](https://socionomen.se/wp-content/uploads/2022/05/erikraddabarnan.jpg)
Debatt: ”Barn är mer än potentiella brottsutövare”
Det räcker inte att diskutera hur rekrytering till kriminella gäng ...
![](https://socionomen.se/wp-content/uploads/2022/05/wallin-1.jpg)
”Tystnadskultur tvingar duktiga medarbetare att bli passiva vittnen”
Gängexperten Maria Wallin menar att tystnadsnormer får omfattande k...